Klassisimen

Klassisismen er en periode på 1700 - tallet. Ordet klassisk betyr mønstergyldig eller forbilledlig. Klassismen fant sine forbilder i den greske og romerske antikken, sånn som renessansen og brokken. I denne perioden vokste det frem nye samfunnsklasser, som ble kalt handelsborgerskapet. Men klassisme er først og fremst et begrep som gjelder kunst. På denne tiden begynte folk å kritisere mot staten og kirken. De nye filosofene mente at mennesket måtte mene og tro som de selv ville. Filosofene kjempet for tanke, tro og ytringsfrihet. Blant de mest kjente filosofene var den franske Voltaire og Rousseau. På denne tiden la de mest vekt på sanser og følelser, erfaring of fornuft. Sentralt for klassisismen er troen på fornuften. På 1700-tallet blomstret handelen, og førte til økonomisk oppgang i flere europeiske land. I kjølvannet av denne oppgangen vokste det fram en ny samfunnsklasse som ble kalt handelsborgerskapet. Klassisistene var inspirert av kunst og litteratur fra antikken. Den dansk-norske dikteren Ludvig Holberg laget en serie komedier som han komponerte etter mønster fra antikken. Latteren og undringen er et kjennetegn også ved fleere romaner fra denne perioden. Ludvig Holdberg skrev også sin reiseroman Niels Klims underjordiske reise. Tekstene innholder fordekt kritikk og kommentarer til samfunnsforhold. Musikken i klassisismen får en mer avbalansert form og et mer dempet uttrykk enn barokkmusikken fra århundre før. Den henger først og fremst sammen med tidas klassisistiske ideal for hva som var vakkert som var det enkle og avbalanserte, men også med at musikkens funksjon i samfunnet ble annerledes. Dramaet hadde særlig utvikling i Frankrike, der Ludvig XIV var dets øverste beskytter. Wienerklassisismen er symfonisk musikk fra andre halvdel av 1700-tallet med sentrum for komponister i Wien i Østerrike. Mange komponister tilhørte wienerklassisismen, men det er spesielt tre navn som knyttes til og definerer epoken:
 * Ludwig van Beethoven
 * Wolfgang Amadeus Mozart
 * Josef Haydn

Han komponerte over 600 verk i de fleste genrer. Han er den fremste representanten i wienerklassisismen, og regnes som en av de største komponistene i verdenshistorien.

Mozart 40 symfoni: []

Mozart 40 I arikitekturen er klassismen brukt om alle de retninger og perioder som har brukt gresk og romersk arkitektur som inspirasjon. Klassisimen gjennoppsto inspirert av utgravingene i Pompeii i 1748. Kilder: [] Tema, side 169-173

Det Norske selskap ble stiftet i 1774 i København og formålet ved denne klubben, var å skrive vers og fordrive kjedsomheten.På klubben søkte de selskap med andre nordmenn, diktet sanger, holdt konkurranser i versmakeri og diskuterte politikk og kunst. I klubben hadde de en felles litterær smak, og diktene de skrev deklamerte de for hverandre, det vil si at de leste opp dikt på en kunstnerisk måte. Medlemmene komponerte nå i mer faste, regelmessige former med mer trim og rytme. Med andre ord så var de klassister på 1700-tallet. Man vil tenke seg at de klassiske dikterne var "tørre" og helst ville hengi seg til det sanselige, men det var bare var en del av sannheten. Fordi under humoren fantes det kunnskap, fornuft og alvor.
 * //Det Norske Selskab //**

Studentene i det norske selskab laget en ny revolusjon på slutten av 1700-tallet, da de førte nye tanker og følelser i den norske diktningen. De unge studentene var påvirket av den franske revolusjonen som hadde radikale tanker om frihet, likhet og brorskap. Disse nye emnene brukte de når de skulle lage vers og viser, hvor dyrket de gleden over livet. For uten det, dyrket de lengselen etter frihet for folk og fedreland. De dyrket ikke bare fornuften, men også følelser, som var en del av menneskenaturen og en del av den menneskelige erfaring.

Opplysningstiden og klassisismen var forbi etter Norske Selskab på slutten av 1700-tallet. Dikningene blant medlemmene i det norske selskab var et uttrykk på at kraften var på vei ut av klassisismen. Det nye århundre kom til å bli annerledes, med nye skriveformer og de gamle formene ble parodiert. Fornuften var ofte blandet med følelser.

Johan Herman Wessel Johan Herman Wesselle ble født 6. oktober 1742 i Vestby Akershus.Han var prestesønn og bror til en kjent matematiker, Caspar Wessel.Hans far var bror av Petter Wessel.
 * // Johan Herman Wessel //**

I 1761 ble han sendt fra latinskolen i Christiania til universitetet i København for å studere. Der tok han aldri eksamen, så han levde som litterat og privatlærer. Han oversatte også diverse stykker for teateret. Wessel var også en sentral person i det norske selskab, ikke minst var han med på stiftelsen. Det norske selskab var en gjeng norske festglade studenter.

[] [] [] Tema Norsk bok