Christiania+Torv

Christiania torv ligger i den gamle delen av Oslo like ved Akershus festning. Midt på plassen står skulpturen og fontenen Christians IV hanske. Christiania torv ble hovedstadens torg etter Oslo torg i Gamlebyen. Torget ble anlagt etter et mønster som ble vanlig i renessansen byplaner. I likhet med Gamlebyens torg fikk det nye torget domkirken Hellig Trefoldigheds kirke og rådhus. På Torget stod også gapestokken og byens vannpost. Men selv om biskopskirken ble oppført i den nye byen Christiania, forble Oslo bispegård bispens bopel, liggende i Gamlebyen. Det ble formet ved å lage kvadratiske utsparinger i hjørnene av alle fire kvartaler i et gatekryss. Den kvadratiske formen var ikke fullstendig, ettersom Hellig Trefoldigheds kirke i nordvestre kvadrant tok en stor del av arealet som burde ha vært torgområde, mens resten inngikk i kirkegården.

Den nye renessansenes kunst er en oppfatning av rom og lys, og dermed av en optisk gjengivelse av virkeligheten. En madrigal er opprinnelig en italiensk betegnelse for korte, kunstferdige dikt med strofer på tre eller fire linjer, madrigal oppsto tidlig på 1500- tallet. Madrigal kan sies å være et utrykk for renessansens humanisme.

En sonette har alltid 14 linjer, delt i fire vers, det de to første har fire linjer og de to siste tre linjer.

Et essay er en tekst som stiller spørsmål ved kjente forestillinger eller aktuelle saker. Det norske essayet prøver ut en orginal tanke eller en spesiell synsvinkel på en sak, men behandler temaet saklig.

Oppgaver. 1. Essaytrekk i denne teksten er blant annet at essayet har en snev av humorisme, saken blir ikke sett fra flere flere sider, iforhold til artikkelen, men man kan velge en subjektiv mening, som i denne teksten. Forfatteren beskriver lukten av damenens doméne, naturens duft, lukten som setter seg fast i barten, og dårlig lukt i andre steder. 2. Essayisten siterer Plautus, Martial og Horat. Sitatens funksjon er at vi skal få en inntrykk av at duft er noe essensuelt og noe som ikke skal kjennes eller overdrives. 3. Essayisten bruker eksempler som at duft kan til og med sette seg fast i barten til en, og at barten kan da røpe siste oppholdssted. Og at man kan kjenne luktene i Venezia og Paris ved at man kjenner den råtne stanken fra sumpene i den første og mudderet i den andre. 4. Essayet sier om luktens betydning at lukt har noe å si for en person, luften kan være noe godt eller noe vondt. Lukt er noe man husker, og noe man kan lukte på lang avstand, og man kan kjenne igjen forskjellige lukt.

Kilder: []) [] Tema VG2